#: locale=uk
## Випливаюче вікно
### Тіло
htmlText_3D33170E_1885_A477_41B9_12AC59BAB9C1.html =
Вітальня сім’ї Володимира Гнатюка
Крісло-диван розкладне оббите спеціальною вільветовою тканиною , з геометрично-рослиним орнаментом зеленого кольору, яке належало сім’ї В.М.Гнатюка.
Абажур білий порцеляновий оздоблений низом
Лампа настільна гасова, виготовлена зі скла і фарфору, яка належало сім’ї В.М.Гнатюка.
Чашечка скляна білого кольору до якої прикріплене вушко чорного кольору . Чашка належала сім’ї В.М.Гнатюка.
Чайник виготовлений з білого фарфору оздоблений квіточками синього, жовтого, червоного кольору для заварки чаю належав сім’ї В.М.Гнатюка.
htmlText_34FAC76A_189A_A4BF_41A6_D3ACFDA7FBF7.html = Меморіальна кімната
Над лiжком висить портрет ученого, копія роботи Михайла Бойчука, яку виконав львівський художник Богдан Романець в чорнiй з позолотою рамi. А на протилежній стiнi – дарча фотографія славетного українського співака Михайла Голинського, якого єднала з Володимиром Гнатюком щира дружба.
На столі лежать в оправі зі слонової кістки “Молитвенник” з таким написом на титульному листку: «Найлюбішій, єдиній Оленці. 2.VI. 1895», зробленим рукою В. Гнатюка та «Етнографічні збірники», річники «Записок Наукового товариства імені Шевченка» та «Літературно-наукового вісника» .Дерев’яний ніж, яким Гнатюк розрізав папір, дерев’яна попільничка, маленька настільна лампа (гасова) рожевого кольору з білим абажуром.
htmlText_386BD984_188A_AC6B_41AF_C3723EE2416E.html = Велику роль у житті Володимира Гнатюка відігравала Гуцульщина, зокрема село Криворівня. В цю прекрасну закутину в горах щороку приїжджав він лікувати грудну недугу і, безумовно, працювати. Саме Гнатюк привабив сюди Івана Франка, Гната Хоткевича, Михайла Коцюбинського, Михайла Грушевського . Тут відпочивали Леся Українка, Ольга Кобилянська, Климент Квітка, Фотій Красицький, Олександр Олесь, Іван Труш та багато інших.
Окрасою музею є гуцульська кераміка, різьблені дерев’яні речі, ткацькі вироби, вишивки, писанки, топірці, старовинна оздоблена металом тобівка.
Збереглись унікальні фотографії з Криворівні: ось Володимир Гнатюку барвистому гуцульському одязі зі своєю родиною та знайомими. Син Юрій, Дружина Олена, дочка Ірина, В. Гнатюк, Дочка Олександра . Криворівня 1910р.
Гнат Хоткевич(1877-1938рр.) На початку 1906 року Г. Хоткевич, уникаючи арешту за політичну діяльність, емігрує на Галичину, де досить швидко „удомашнюється”, налагоджує товариські стосунки з Іваном Франком, Володимиром Гнатюком, та іншими діячами літератури, науки і культури. Завдяки Володимиру Гнатюку Гнат Хоткевич написав прекрасну повість „Камінна душа”.
htmlText_069F8A46_1887_ACF7_41B0_46D25B8044D7.html = Експозиція другої кімнати присвячена ткацтву. Тут представлені знаряддя для обробки льону, прядіння, ткацтва, зразки народного одягу та домотканих виробів, зокрема домоткані рушники батькової роботи.
Від лірника Якова Златарського – Москвина із села Жизномир Володимир Гнатюк записав майже 4 десятки «лірницьких» пісень, молитов детальний опис життя мандрівничих співаків додавши до них ще лірницькі пісні своєї мами (СОН БОГОРОДИЦІ, ПРО СИРІТКУ) та деяких інших співаків . Він підготував їх до друку з детальною вступною розвідкою про лірників та їх репертуар. І цю працю дав І. Франкові прочитати. Франко передав її на обговорення на засіданні Філологічної комісію НТШ . По обговоренню працю молодого студента було вирішено опублікувати в ЕТНОГРАФІЧНОМУ ЗБІРНИКУ «ЛІРНИКИ».
htmlText_02C59F6D_198F_A4B5_41A3_6E5A08E5890A.html = Рiдний Велеснiв зачарував малого Володимира казками про звiрiв, що вміють розмовляти, полонив тужливою піснею. Тут він навчився розумної і незрадливоï любові до рідної України.
В тяжкі часи прийшов він на світ. Село перебивалося в нестатках. Бiдував разом з односельцями і сiльський дяк – батько Володимира.
«Найповажнішою» установою тут була корчма, а школа ледве животіла. Коли Володимир закінчив її, батьки віддали його на науку до Бучача – в народну школу і гімназію. Місто це залишило глибокий слід в душі хлопця.
3 шкільних та гімназійних свідоцтв видно, що найкращі успіхи Володимир мав зі словесності.
У 1883 р. він, учень третього класу народної школи, знав близько 100 довгих казок, багато пісень, переказів та анекдотів.
Та крім захоплення фольклором була ще нужда. «Мої життєві обставини складалися все так, що поза годинами шкільними мусив я заробляти на життя вже від першого класу в гімназії», – писав згодом Гнатюк. Але ніщо вже не могло заглушити інтересу до життя і творчостi рiдного народу.
В Станіславі (нині Івано-Франківськ) Володимир Гнатюк навчався у вищій гімназії.
Тут Гнатюк знайомиться з майбутньою своєю дружиною Оленою Майковською та продовжує збирати народні пісні, хоч, як сам висловлювався, «очевидно не мав іще свідомості їх ваги для науки».
Як науковець В.Гнатюк сформувався уже в роки навчання у Львівському університеті – під впливом Івана Франка, з яким щиро заприятелював, та Михайла Грушевського, який був його викладачем.
Етнографічна експозиція музею побудована так, аби частково ознайомити відвідувачів з побутом місцевого населення та відтворити інтер’єр української хати ХІХ-ХХ століть (часів Гнатюкового дитинства).Експонати, які тут представлені, зібрані від початку створення музею та дають уявлення про життя та побут селян.
htmlText_39E0CF59_188E_A49D_41B1_0E27BD49AA4D.html = Ще в юнацькі роки Володимир Гнатюк вивчає матеріали про Угорську Русь, яка стала об’єктом його всебічної зацікавленості. І у1895 році разом із Осипом Роздольським здійснює свою першу мандрівку на ці землі. Протягом 1895 -1903 років Володимир Гнатюк здійснив шість експедицій в Угорську Русь.
Експонуються хвилюючі свідки Гнатюкових мандрів – карти угорських провінцій з власноручними позначками фольклориста.
## Гаряча точка
### Підказка
HotspotPanoramaOverlayArea_037B3FB6_1985_E397_41B4_C0136E10BB63.toolTip = Вхід до музею
HotspotPanoramaOverlayArea_03B0CAAD_1986_EDB5_41B1_3D40D9331CE3.toolTip = Завершення огляду
HotspotPanoramaOverlayArea_009482F5_199A_9D95_4171_4B01D6464688.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_0223318C_199E_BC7B_418D_BA20516560BE.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_0239A5B9_199E_A79D_41AB_8196D47C4D6D.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_05D1E9DA_199E_6F9F_41B3_1ED2362BBC3D.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_02E8E227_199A_9CB5_419E_13639C213E4E.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_034D17DF_198A_6395_41B3_621CA28880D1.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_02A2FC57_1987_E495_41B2_CD61F6B1473B.toolTip = Повернутися
HotspotPanoramaOverlayArea_00B8E66E_199A_64B7_41A8_82B76E923836.toolTip = Продовження огляду
HotspotPanoramaOverlayArea_03DBE338_199D_9C9B_41A2_0E8D366FA7EA.toolTip = Продовження огляду
HotspotPanoramaOverlayArea_038F15D6_199D_A797_41B9_283182261EF9.toolTip = Продовження огляду
HotspotPanoramaOverlayArea_0357527B_199B_9C9D_41B1_99F51BFE61AD.toolTip = Продовження огляду
## Дія
### URL
LinkBehaviour_D482DF2B_C72C_CFEC_41C8_2C0BA1F6BE42.source = https://prostir360.com/
LinkBehaviour_30AB27FA_286D_A181_41C3_F8CE2DEA1CEB.source = https://storage.net-fs.com/hosting/7646367/22/
LinkBehaviour_30CCAFC2_2862_E181_419F_0DF88A37F0CD.source = https://storage.net-fs.com/hosting/7646367/22/
LinkBehaviour_305F8AB2_2862_6381_419A_49B3AE5D76FA.source = https://storage.net-fs.com/hosting/7646367/22/
LinkBehaviour_30F00812_2863_AE86_41B6_A12DA3287771.source = https://storage.net-fs.com/hosting/7646367/22/
WebFrame_22F9EEFF_0C1A_2293_4165_411D4444EFEA_mobile.url = https://www.google.com/maps/embed?pb=!1m14!1m8!1m3!1d37010.57184878738!2d25.142779451399964!3d49.04386789791618!3m2!1i1024!2i768!4f13.1!3m3!1m2!1s0x4730e32231d3b4f9%3A0x5afe99937f99e084!2z0JXRgtC90L7Qs9GA0LDRhNGW0YfQvdC-LdC80LXQvNC-0YDRltCw0LvRjNC90LjQuSDQvNGD0LfQtdC5INCS0L7Qu9C-0LTQuNC80LjRgNCwINCT0L3QsNGC0Y7QutCw!5e0!3m2!1suk!2sua!4v1696490494304!5m2!1suk!2sua
WebFrame_22F9EEFF_0C1A_2293_4165_411D4444EFEA.url = https://www.google.com/maps/embed?pb=!1m14!1m8!1m3!1d37010.57184878738!2d25.142779451399964!3d49.04386789791618!3m2!1i1024!2i768!4f13.1!3m3!1m2!1s0x4730e32231d3b4f9%3A0x5afe99937f99e084!2z0JXRgtC90L7Qs9GA0LDRhNGW0YfQvdC-LdC80LXQvNC-0YDRltCw0LvRjNC90LjQuSDQvNGD0LfQtdC5INCS0L7Qu9C-0LTQuNC80LjRgNCwINCT0L3QsNGC0Y7QutCw!5e0!3m2!1suk!2sua!4v1696490494304!5m2!1suk!2sua
## Медіа
### Заголовок
photo_07E3C2C6_187E_FDF7_4160_471E3A9A464A.label = Музей
panorama_C1432779_CAB6_2B7D_41D1_434DFAEDB67E.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C143893D_CAB6_64F5_41DF_380796C6ABEF.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C143527B_CAB6_657D_41A6_E6ADCCA944AC.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C143EB58_CAB6_64BB_41DC_69876F409A09.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C1439401_CAB6_2C8D_41E3_D8EBD42B6830.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C1436CCB_CAB6_3D9D_41D4_625F60A76340.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C1432560_CAB6_2C8B_41E4_0E09C7494826.label = Музей В.Гнатюка
panorama_C78599E0_CAB6_E78B_41C0_0B3BB18A6688.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70_5.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70_1.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70_0.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70_2.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70_3.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70_4.label = Музей В.Гнатюка
album_0D323FBD_0028_99C9_411C_060A78FDAA70.label = Музей В.Гнатюка
## Скін
### Багаторядковий текст
HTMLText_7DB2E382_7065_343F_41C2_951F708170F1_mobile.html = info@dnister.org
tel. +380981583692
HTMLText_7DB2E382_7065_343F_41C2_951F708170F1.html = info@dnister.org
tel. +380981583692
HTMLText_0B4B0DC1_11C0_6277_41A4_201A5BB3F7AE.html = Інформаційна та організаційна підтримка Теплого Поділля:
+380981583692
info@dnister.org
https://dnister.org
facebook.com/TeplePodillia
HTMLText_1F95DE40_022E_7BF1_4170_16BB769D1510.html =
Інформаційна та організаційна підтримка Теплого Поділля
+380981583692
info@dnister.org
HTMLText_062AD830_1140_E215_41B0_321699661E7F.html = ___
Музей Володимира Гнатюка
Неподалік міста Монастириська, у мальовничому закутку Тернопільщини, розкинулось незвичайної краси село Велеснiв. Історія Велеснева – це частка iсторiї землі української, що віками виборювала волю. Перша письмова згадка про нього датується 1454 р. Отже, село є одним із найдавніших у краï.
Велеснiв відомий і тим, що тут народився вчений iз світовим ім’ям, академік ВУАН Володимир Михайлович Гнатюк.
У 1961 році Остап Черемшинський в часописі "Вільне життя", прочитав статтю Петра Медведика "Академік Гнатюк", присвячену 90-річчю від дня народження вченого, що була опублікована в рубриці "Наші земляки". Яка була проілюстрована унікальною світлиною, на якій сфотографувалися 1905 року у Львові Михайло Коцюбинський, Іван Франко і Володимир Гнатюк.
Знайомлячись із статтею, Черемшинський прочитав про те, що Володимир Гнатюк народився в селі Велесневі Монастириського району на Тернопільщині. Той день став початком великої події, Остап Черемшинський почав збирати матеріали про Володимира Гнатюка.
З 1961 року Остап Степанович розпочав листування з академіями наук України, Росії, Болгарії, Польщі, Чехо-Словаччини; архівами та науковими установами Києва, Львова, Тернополя, Праги і Братислави, Варшави і Кракова, Москви і Ленінграда, звідки потоком надходили все нові й нові унікальні та оригінальні матеріали й експонати для музею вченого у Велесневі.
Співпрацювали з організаторами музею автор першої монографії про В.Гнатюка киянин Михайло Яценко та відомий український Гнатюкознавець із Словаччини Микола Мушинка. Багато цінних порад дав Гнатюків приятель чеський украïнiст Франтішек Главачек, польський вчений Станіслав Тадеуш
Грабовський, болгарський вчений, академік Петро Атанасов. Надходили унікальні матеріали та експонати про Володимира Гнатюка від Лесі – дочки Володимира Гнатюка, онуки вченого – Лялі-Христини, Ірини – дочки Михайла Коцюбинського, Тараса – сина Івана Франка, композиторів Миколи – сина Філарета Колесси, Станіслава Людкевича, Семена та Кирила – синів Василя Стефаника, Платоніди – дружини Гната Хоткевича, Наталії Семанюк – дружини Марка Черемшини, чеха Франтішека Главачека – друга Володимира Гнатюка, Юрія Тобілевича – онука Івана Карпенка-Карого, Тимофія і Нестора – онуків Тимотея Бордуляка, академіка Івана Крип’якевича, письменника Михайла Рудницького, Остапа – сина Миколи Лисенка, Івана Боднара – шваґра Володимира Гнатюка та інших. Оригінальні документи, фотографії та особисті речі вченого, безцiннi фольклорні збірники 3. Доленги-Ходаковського та Ф. Бодянського передали його родичi зi Львова – вчитель-пенсіонер Iван Боднар та його дочка з
чоловіком - подружжя Смольських (Оксана Іванівна та Григорій Степанович – відомий художник).
Дуже посприяла створенню музею та виданню книг про Гнатюка його дочка Олександра Піснячевська, яка здавна жила у Франції.
У вересні 1964 року за проектом голови місцевого колгоспу Лева Мацюка розпочалося будівництво приміщення для музею, яке закінчилося у вересні 1967-го року. 31 травня 1969 року було урочисто відкрито музей Володимира Гнатюка.
Експозиція музею Володимира Гнатюка складена на основі зібраних матеріалів та унікальних експонатів, її оформляли київські художники-декоратори Ірина Левитська та Юрій Кисличенко.
У вестибюлі встановлено художньо-меморальну дошку роботи львівського скульптора Б. Романця з барельефом В.Гнатка і викарбуваними словами І. Франка: «В.Гнатюк, феноменально щасливий збирач усякого етнографічного матеріалу, якому з наших давніших збирачів, мабуть, не дорiвняв ні один».
HTMLText_0B42C466_11C0_623D_4193_9FAB57A5AC33.html = ___
Контакти музею
Тернопільська область, Чортківський район
Село Велеснів, Вул. Нагірянка,16
Музей працює:
з понеділка до п’ятниці, з 8.00 по 17.00
Телефон для довідок +380982067863
Інформаційна та організаційна підтримка Теплого Поділля
+380981583692
info@dnister.org
HTMLText_062AD830_1140_E215_41B0_321699661E7F_mobile.html = Музей Володимира Гнатюка
Неподалік міста Монастириська, у мальовничому закутку Тернопільщини, розкинулось незвичайної краси село Велеснiв. Історія Велеснева – це частка iсторiї землі української, що віками виборювала волю. Перша письмова згадка про нього датується 1454 р. Отже, село є одним із найдавніших у краï.
Велеснiв відомий і тим, що тут народився вчений iз світовим ім’ям, академік ВУАН Володимир Михайлович Гнатюк.
У 1961 році Остап Черемшинський в часописі "Вільне життя", прочитав статтю Петра Медведика "Академік Гнатюк", присвячену 90-річчю від дня народження вченого, що була опублікована в рубриці "Наші земляки". Яка була проілюстрована унікальною світлиною, на якій сфотографувалися 1905 року у Львові Михайло Коцюбинський, Іван Франко і Володимир Гнатюк.
Знайомлячись із статтею, Черемшинський прочитав про те, що Володимир Гнатюк народився в селі Велесневі Монастириського району на Тернопільщині. Той день став початком великої події, Остап Черемшинський почав збирати матеріали про Володимира Гнатюка. З 1961 року Остап Степанович розпочав листування з академіями наук України, Росії, Болгарії, Польщі, Чехо-Словаччини; архівами та науковими установами Києва, Львова, Тернополя, Праги і Братислави, Варшави і Кракова, Москви і Ленінграда, звідки потоком надходили все нові й нові унікальні та оригінальні матеріали й експонати для музею вченого у Велесневі.
Співпрацювали з організаторами музею автор першої монографії про В.Гнатюка киянин Михайло Яценко та відомий український Гнатюкознавець із Словаччини Микола Мушинка. Багато цінних порад дав Гнатюків приятель чеський украïнiст Франтішек Главачек, польський вчений Станіслав Тадеуш
Грабовський, болгарський вчений, академік Петро Атанасов. Надходили унікальні матеріали та експонати про Володимира Гнатюка від Лесі – дочки Володимира Гнатюка, онуки вченого – Лялі-Христини, Ірини – дочки Михайла Коцюбинського, Тараса – сина Івана Франка, композиторів Миколи – сина Філарета Колесси, Станіслава Людкевича, Семена та Кирила – синів Василя Стефаника, Платоніди – дружини Гната Хоткевича, Наталії Семанюк – дружини Марка Черемшини, чеха Франтішека Главачека – друга Володимира Гнатюка, Юрія Тобілевича – онука Івана Карпенка-Карого, Тимофія і Нестора – онуків Тимотея Бордуляка, академіка Івана Крип’якевича, письменника Михайла Рудницького, Остапа – сина Миколи Лисенка, Івана Боднара – шваґра Володимира Гнатюка та інших. Оригінальні документи, фотографії та особисті речі вченого, безцiннi фольклорні збірники 3. Доленги-Ходаковського та Ф. Бодянського передали його родичi зi Львова – вчитель-пенсіонер Iван Боднар та його дочка з чоловіком - подружжя Смольських (Оксана Іванівна та Григорій Степанович – відомий художник).
Дуже посприяла створенню музею та виданню книг про Гнатюка його дочка Олександра Піснячевська, яка здавна жила у Франції.
У вересні 1964 року за проектом голови місцевого колгоспу Лева Мацюка розпочалося будівництво приміщення для музею, яке закінчилося у вересні 1967-го року. 31 травня 1969 року було урочисто відкрито музей Володимира Гнатюка.
Експозиція музею Володимира Гнатюка складена на основі зібраних матеріалів та унікальних експонатів, її оформляли київські художники-декоратори Ірина Левитська та Юрій Кисличенко.
У вестибюлі встановлено художньо-меморальну дошку роботи львівського скульптора Б. Романця з барельефом В. Гнатка і викарбуваними словами І. Франка: «В. Гнатюк, феноменально щасливий збирач усякого етнографічного матеріалу, якому з наших давніших збирачів, мабуть, не дорiвняв ні один».
HTMLText_0B4B0DC1_11C0_6277_41A4_201A5BB3F7AE_mobile.html = Контакти музею
Тернопільська область, Чортківський район
Село Велеснів, Вул. Нагірянка,16
Музей працює:
з понеділка до п’ятниці, з 8.00 по 17.00
Телефон для довідок +380982067863
### Зображення
Image_01CFE21B_1695_ABD0_41A9_82AC4ADE90DE.url = skin/Image_01CFE21B_1695_ABD0_41A9_82AC4ADE90DE_uk.png
Image_062A182F_1140_E20B_41B0_9CB8FFD6AA5A_mobile.url = skin/Image_062A182F_1140_E20B_41B0_9CB8FFD6AA5A_mobile_uk.jpg
Image_062A182F_1140_E20B_41B0_9CB8FFD6AA5A.url = skin/Image_062A182F_1140_E20B_41B0_9CB8FFD6AA5A_uk.jpg
Image_06C5BBA5_1140_A63F_41A7_E6D01D4CC397_mobile.url = skin/Image_06C5BBA5_1140_A63F_41A7_E6D01D4CC397_mobile_uk.jpg
Image_06C5BBA5_1140_A63F_41A7_E6D01D4CC397.url = skin/Image_06C5BBA5_1140_A63F_41A7_E6D01D4CC397_uk.jpg
Image_074B0DB6_1725_6762_416B_B1F3AD4B705F.url = skin/Image_074B0DB6_1725_6762_416B_B1F3AD4B705F_uk.png
Image_075E416D_1725_FFE1_41B6_113071A84DCB.url = skin/Image_075E416D_1725_FFE1_41B6_113071A84DCB_uk.png
Image_0B48D65D_11C0_6E0F_41A2_4D6F373BABA0_mobile.url = skin/Image_0B48D65D_11C0_6E0F_41A2_4D6F373BABA0_mobile_uk.png
Image_0E844147_1694_A9B0_41B0_DF1CDE1AAEA7.url = skin/Image_0E844147_1694_A9B0_41B0_DF1CDE1AAEA7_uk.png
Image_7DB3C373_7065_34DE_41BA_CF5206137DED_mobile.url = skin/Image_7DB3C373_7065_34DE_41BA_CF5206137DED_mobile_uk.png
Image_7DB3C373_7065_34DE_41BA_CF5206137DED.url = skin/Image_7DB3C373_7065_34DE_41BA_CF5206137DED_uk.png
### Кнопка
Button_7DB37382_7065_343F_41CC_EC41ABCCDE1B_mobile.label = Floorplan
Button_7DB37382_7065_343F_41CC_EC41ABCCDE1B.label = Floorplan
Button_062AF830_1140_E215_418D_D2FC11B12C47_mobile.label = LOREM IPSUM
Button_062AF830_1140_E215_418D_D2FC11B12C47.label = LOREM IPSUM
Button_7DB35382_7065_343F_41C5_CF0EAF3E4CFF.pressedLabel = Location
Button_7DB35382_7065_343F_41C5_CF0EAF3E4CFF_mobile.pressedLabel = Location
Button_7DBCA382_7065_343F_41DB_48D975E3D9EC.label = Контакти
Button_7DBCA382_7065_343F_41DB_48D975E3D9EC_mobile.label = Контакти
Button_7DB35382_7065_343F_41C5_CF0EAF3E4CFF.label = Локація
Button_7DB35382_7065_343F_41C5_CF0EAF3E4CFF_mobile.label = Локація
Button_7DB31382_7065_343F_41D6_641BBE1B2562.label = Музей В.Гнатюка
Button_7DB31382_7065_343F_41D6_641BBE1B2562_mobile.label = Музей В.Гнатюка
Button_7DB33382_7065_343F_41B1_0B0F019C1828.label = Панорами
Button_7DB33382_7065_343F_41B1_0B0F019C1828_mobile.label = Панорами
Button_7DBC8382_7065_343F_4183_17B44518DB40_mobile.label = Фото
Button_7DBC8382_7065_343F_4183_17B44518DB40.label = Фото
### Позначення
Label_D482AF2B_C72C_CFEC_41D6_3A856737C682.text = Created by Prostir360
Label_22BB32F4_3075_D173_4191_C8B45B85DEB8_mobile.text = DOLOR SIT AMET, CONSECTETUR
Label_22BB32F4_3075_D173_4191_C8B45B85DEB8.text = DOLOR SIT AMET, CONSECTETUR
Label_22BB22F4_3075_D173_41BB_3ACDC6CCCC83.text = LOREM IPSUM
Label_22BB22F4_3075_D173_41BB_3ACDC6CCCC83_mobile.text = LOREM IPSUM
## Тур
### Заголовок
tour.name = Тепле Поділля. Музей В.Гнатюка
### Опис